![](/sites/default/files/styles/1024_x_576_16_9_wsvga_landscape/public/2024-07/N%C3%A1fr%C3%A1di_k%C3%A9p2.jpg?h=ee718959&itok=TONb4IUy)
Náfrádi Szilvia Békéscsabán él egy tanyán, ahol életvitelszerűen gazdálkodik. 15 évvel ezelőtt, párhuzamosan, két úton indult el az élete. Az egyik út, Gyulán az Egyetemen, Egészségturizmus szakirányon tanult, a másik pedig a tanyasi gazdaság, vegyszermentes cékla termelésével kezdődött, amiből teljesen véletlenül megteremtődött egy új kultusz, a levéllel kínált, nyári cékla.
A sikerek olyan szinten inspirálták, hogy további ötletek kerültek megvalósításra, zöldségtermelés tekintetében és az állattenyésztés területén is. Hamarosan a gazdaság minden szeglete kihasználásra került, illetve 70 mangalicával és 500 gyöngytyúkkal bővült. A gazdaság folyamatosan fejlődött, átalakult, találkozott a kereslet és a kínálat.
Így kezdődött a bio sütőtök termelés, mely főleg nyersen kerül értékesítésre, illetve a kapor termelés, amely sok más zöldség fűszernövénye pl. uborka, zöldbab, tökféléké. A zöldség mellett a gyümölcstermelés is előtérbe került, barack, szilva, meggy, körte, birs és egy nagyobb területen málnatermelés folyik nála. Ezeknek a gyümölcsöknek a feldolgozását, már kistermelőként folytatja. Békéscsabán és Gyulán, a helyi termelői piacokon értékesíti termékeit, amit a vásárlók nem csak helyben fogyasztanak, hanem elviszik Magyarország több pontjára is, illetve külföldön is szeretettel fogyasztják.
Vállalkozása feldolgozással is bővült, ezek mellett cukros és cukormentes lekvárokat készít, illetve egy helyi, tradicionális különlegességet, nagymamánk receptje alapján, piros görögdinnye savanyúságot. A Szilvi Szilva márkanév kialakítása nem véletlen, a szilvalekvárjáról kapta a nevét, aminek elkészítése az összes termék közül, a legnagyobb kihívás. Hosszú, folyamatos főzést igényel, cukor és tartósítószer és menetesen készül. A hagyományos lekvárfőzés és a Miniszteri rendelet irányelveit követve készül és kerül a vásárlók asztalára. Szilvalekvárjuk, 2024-ben, az Orosházi Gazdakör szervezésében, a Kárpát-Medencei Szörp és lekvárverseny Arany Diploma minősítést nyert, amit Dr. Kisérdi Imola, az Agrárminisztérium Hagyományos Ízek Regionális elnöke adott át, a következő gondolattal, idézve Petőfi Sándortól: „Aki a múltba néz, az a jövőbe lát”. A szilvalekvár, munkássága és hitvallása alapja, amely szerint a tradíciók őrzése és ennek továbbadása erkölcsi kötelességünk.
Ezekkel a gondolatokkal kezdődött, a fiatal diákok bevonása is a tanyasi munkálatokba, ahol egy olyan eszme indult útjára, ami egy életreszóló útravaló lehet a következő generációknak. Megtanulhatják a tanyasi lét folyamatait, vetni, aratni, befőzni, értékesíteni. Átérezhetik, ha egymást segítik, hogy juthatnak előrébb és ahol a munka igazából csak ürügy a találkozásra, hiszen a mai virtuális világból tartozni egy olyan közösséghez, ahol valóságban megélt élményeket szerezhetnek, egyre ritkább, pont annyira, mint a tanyasi lét.
Megjelenik a helyi Vármegyenapon, illetve rendszeresen a piacokon, ahol a vásárlók szeretete és elégedettsége is arra mutat rá, hogy jó úton jár. Munkásságáról a Dinning Guide is írt egy cikket „a Divatot, mi termelők is alakítjuk”.
Jelenleg, Budapesten tanul a MATE zöldség-gyümölcs feldolgozó mérnöki és szaktanácsadói szakon. Szeretné, ha munkásságában tovább fejlődhetne, hogy a termékek előállítása és értékesítése magasabb szintre lépjen. Illetve egy olyan marketinget szeretne létrehozni, ahol Szilvi Szilva termékekre épül, álma a Szilvi Szilva diáktábor és egy tanyasi vendégház, aminek keretin belül, az erre nyitott érdeklődők is megtanulhatják a befőzés folyamatait.
Szerző: Brlázs Róbert
Fotó: Brlázs Róbert